Möödunud aastal peteti enim raha välja investeerimispettustega ja petukõnedega. Seniste andmete põhjal langes petuskeemide ohvriks vähemalt 1143 inimest, kelle kogukahjud on üle 8,3 miljoni euro.
![Põhja prefektuuri kriminaalbüroo juht Urmet Tambre sõnul on kelmused organiseeritud kuritegelike gruppide uus elatusallikas.](https://static-img.aripaev.ee/?type=preview&uuid=b206026e-9f98-5db6-be31-a1451cfe9723&width=3840&q=70)
- Põhja prefektuuri kriminaalbüroo juht Urmet Tambre sõnul on kelmused organiseeritud kuritegelike gruppide uus elatusallikas. Foto: Mihkel Maripuu/Postimees/Scanpix
Põhja prefektuuri kriminaalbüroo juht Urmet Tambre ütles, et kelmused on organiseeritud kuritegelike gruppide uus elatusallikas. „Kelmid tegutsevad peamiselt välismaal ja need üksikud, kes on üritanud Eestis kanda kinnitada, oleme ka kohe tabanud. Töötame koos teiste riikidega, et neid peatada. Menetlused on aga pikad ja ühe kõnekeskuse tabamisel avatakse juba järgmisel päeval uus. Inimesed peavad ise olema üha hoolsamad oma andmete ja raha kaitsmisel,“ lisas Tambre pressiteate vahendusel.
Kui erenevaid kelmuseid liigiti vaadata, siis eelmisel aastal langes petukõnede ohvriks 524 inimest, kelle kahjud olid kolm miljonit eurot. Petukõnedes esitlesid kelmid end politseinikuna, panga esindajana või muu asutuse töötajana. Neid kõnesid tehakse justkui Eesti suunakoodiga numbritelt, mis on tegelikult interneti abil genereeritud ning varjab ära teise riigi numbri.
„Kelmid on oma skeemid ehitanud üles inimeste hirmutamise peale. Nad väidavad, et pangakontol tekkinud probleemi lahendamiseks tuleb reageerida kohe või muidu jäädakse kontol olevast rahast ilma. Politsei ja pangad selliseid kõnesid ei tee ning kohe kindlasti ei tohi jagada asutuste esindajatega ega ka lähedastega endale kuuluvaid Mobiili-ID, ID-kaardi või Smart-ID PIN-koode,“ rõhutas ta.
Investeerimispettusi oli vähem, kuid kahju suurem
Võrreldes pangapettustega oli investeerimispettusi vähem, kuid kogukahju oli suurem. Selle skeemi ohvriks langes 305 inimest, kes kaotasid viis miljonit eurot. „Kelmid on teinud internetis tohutult palju investeerimise ja kauplemise platvorme, kus lubatakse vähese ajaga suuri kasumeid. Tegelikkuses aga on see visuaalne pete ja inimesed jäävad oma investeeritud rahast ilma. Ka on kelmid aktiivsed erinevates suhtlusäppides ja pakuvad inimestele nõustajat, kelle abil saab väidetavalt kiirelt suuri summasid teenida. Paraku oli ka raha tagastusskeeme, kus kannatanule väideti, et kaotatud raha saamiseks tuleb teha lisamakse. Soovitan kõigil investeerimisega alustada oma kodupangast ja kindlasti tuleks end riskidega kurssi viia,“ ütles Tambre.
Lisaks levivad õngitsussõnumid, mida saadetakse tekstsõnumiga, vestlusakendes või e-kirjadega. Möödunud aastal kaotasid õngitssusõnumitega 314 inimest kokku üle 300 tuhande euro. Selles skeemis kaotati kõige enam detsembris, mil inimesed ootasid oma tellitud kaupa.
„Politseil on oma töö teada - tuleb järjekindlat kõnekeskustes olevaid inimesi tabada ja keskusi sulgeda. Tegevus on aeganõudev ja ainult sellega täna kahjusid ära ei hoia. Viimased viis aastat oleme nendest ohtudest pea kõikjal rääkinud, kuid kahjuks näitab statistika, et me ei jõua kõikide ohvriteni. Seetõttu palun Eesti inimeste abi - ootame ideid, kuidas saaksime inimesteni viia teadmised pettustest ja nendega seonduvatest ohtudest. Kui sul tekib mõte, kuidas inimesed ei satuks kelmuste ohvriks, siis anna meile teada,“ lisas Tambre.
Seotud lood
Politsei on teisipäeval saanud massiliselt teateid, et Eesti elanikele tehakse ingliskeelseid robotkõnesid. Eesti politsei neid kõnesid ei tee.
Õnneks ei ole pidanud ülekuulamise laua taga ühegi koolikaaslasega vastakuti istuma, ütleb politseis aastaid töötanud Kadrina keskkooli vilistlane Leho Laur.
Eestlastelt on tänavu petutud 4,4 miljonit eurot
Kõrgelt haritud ja vastutusrikkal positisoonil töötav edukas Eesti mees istub pärast rasket tööpäeva televiisori ees lootuses saada veidigi mõtteid töömuredest eemale. Tema telefon piiksub ja Smart-ID rakendus palub tal sisestada PIN2. Pikalt mõtlemata sisestab mees koodi.
Suurelt Saudi Araabia põllumajanduskontsernilt potsatab pisikese Eesti ettevõtte pangakontole üle 200 000 euro. Samal päeval liigub rahast lõviosa edasi Inglismaale, ülejäänu võtab kamp Eesti ehitajaid sularahas välja.
Eesti riigi julgeolek sõltub igaühe panusest ja ka ettevõtetel on oma osa mängida. Tööandjal on võimalik mitmeti kaasa lüüa, näiteks säilitades reservõppekogunemistel osalejate töötasu, pakkudes reservistidele soodustusi, võimaldades vaba aega või kodust töötamise võimalust, kui elukaaslane on õppekogunemisel.
Enimloetud
2
Firma omanik: mulle meeldib siin
4
Talu toetanud E-Piim avas uue tehase
Viimased uudised
Aqva spaahotelli omaniku kohtuasi
Hetkel kuum
![Paevälja talu kolm põlvkonda uue farmihoone avamisel. Vasakult Teele Eskor, Priit Eskor ja Tiit Eskor.](https://static-img.aripaev.ee/?type=preview&uuid=444a2b0a-3ec5-50ef-9fca-6cc5eb602cce&width=3840&q=70)
Talu toetanud E-Piim avas uue tehase
Tagasi Lääne-Virumaa Uudised esilehele