Tants ja trall jõgedel olevate paisude ümber kestab ja kestab. Kalad näikse meie banaanivabariigis olevat kordades tähtsamad kui inimesed.
![Kunda silla pais, kus seisab mittetöötav elektrijaam.](https://static-img.aripaev.ee/?type=preview&uuid=ae4c7174-4a59-5e48-b3b5-40221f46229c&width=3840&q=70)
- Kunda silla pais, kus seisab mittetöötav elektrijaam. Foto: WeskiWiki
Mul ei ole kalade vastu absoluutselt midagi, tõele au andes olen ise päris kirglik kalamees. Aga sellele vaatamata ei kipu ma kuidagi kalu inimestest ettepoole seadma. Inimesed aga, kes kaladele pääsusid rajavad või nende rajamist nõuavad, kipuvad olema nii südame kui mõistuseta.
Paisudest märksa rohkem häirib mind see, et kalu on jõgedest ja järvedest üha keerulisem kätte saada. Naid on üha vähem ja nad on üha väiksemad. Ning põhjuseks ei ole mitte paisud, vaid reostus, sellest tingitud veekogude kinni kasvamine ja salapüük.
“Ussitajaid”, kes konksu otsa pandud ussikesega forelle tapavad, on jõgede kallastel küll ja küll. Järvedes jäävad ikka ja jälle landi otsa võrguräbalad. Korralikud kalamehed ei käi neid keelatud tegevusi tegemas. Nemad maksavad oma 20 eurot (1. juulist küll juba natuke rohkem) aastas ja loobivad lanti või leotavad ussi seal, kus see on lubatud. Ja ei topi kotti pöidlapikkuseid kalapoegi.
Aga tagasi paisude juurde. Oandus on Altja jõel pais olnud juba üle poole tuhande aasta. Küll mõningate vaheaegadega, aga ikkagi väga-väga kaua. Paisu lammutamine ei ole iseenesest väga keeruline, paisutuse likvideerimine on veel lihtsam.
Mis saab aga edasi? Paisjärve alaga tuleb ju midagi ette võtta, vastasel juhul jääb meile lihtsalt üks must mudamülgas. Ning kala sinna niikuinii ujuda ei taha. On vaja eemaldada setted, kujundada jõesäng ja ala rekultiveerida. See aga ei maksa sada ega tuhat, pigem sadu tuhandeid eurosid.
Sadu tuhandeid, mida võiks ja tuleks kulutada inimeste heaks. Muud ei kuule kui juttu suurtest kärbetest, mida on vaja teha. Inimeste arvelt. RMK on ka riik, RMK raha on riigi raha ...
Ja paise, mille ümber trallitakse, on väga palju. Ainuüksi Lääne-Virumaal on keskkonnaametil hambus lisaks Oandu paisule veel vähemalt Vahakulmu, Vihula, Nõmme ja Ao pais ning Kunda jõe paisud. Tegelikult on neid vist rohkemgi. Siinkohal ei saa mööda minna ka supermõttetust ja väga kallist kalaliftist, mis ameti nõudel Kundasse ehitati. Las ettevõtja aga maksab.
Kaks elektrijaama Kunda jõel ja üks Vihulas võiksid toota elektrit ja tuua ehk seeläbi pisutki elektri hinda allapoole, aga ei - kuna paisud segavad kalade rännat, siis elektrit toota ei tohi ja paisudest on vaja lahti saada. Nii elektrijaamad seisavadki.
Nõmme Veskijärvel ja Ao paisjärvel juba kulutati hulk raha ja rajati kalapääsud, aga kasu neist ei ole. Otsustajad ja tegijad lihtsalt ei viitsinud mõelda sellele, et kui veetaset järves alandatakse, jääb taimedel-vetikatel kasvuruumi vähemaks ning vees hakkab ka hapnikku nappima. Kalamehe jaoks rikuti kaks head kalakohta lihtsalt ära, kasu kaladele on aga olematu.
Mul ei ole ükskõik. Ei ole ükskõik kaladest, ei ole ükskõik inimestest. Mul ei ole ükskõik ka sellest, et kalad inimestest ettepoole tõstetakse. Sellepärast ütlengi, et käi kuradile, keskkonnaamet!
Seotud lood
Keskkonnaamet nõuab Haljala vallalt kalade läbipääsu tagamist Oandu paisul, vallavalitsuse poole on pöördutud ka nõudmisega likvideerida Oandu pais Altja jõel eesmärgiga tagada lõheliste kalade takistusteta pääs merre.
Kalamees Allan Jaakus ei taha leppida sellega, et omavalitsused soovivad keskkonnaameti survel ja rahapuudusel paisjärved likvideerida.
Väike-Maarja vallavolikogu otsustas mullu detsembris anda Ao paisjärve tasuta Rakke kalaspordiklubile, sest vallal puudub raha järve korda tegemiseks.
Väike-Maarja vald on pikemat aega olnud hädas kinni kasvavate Ao paisjärve ja Nõmme Veskijärvega. Keskkonnaamet nõuab järvede puhastamist, see aga maksab üüratuid summasid.
Eesti riigi julgeolek sõltub igaühe panusest ja ka ettevõtetel on oma osa mängida. Tööandjal on võimalik mitmeti kaasa lüüa, näiteks säilitades reservõppekogunemistel osalejate töötasu, pakkudes reservistidele soodustusi, võimaldades vaba aega või kodust töötamise võimalust, kui elukaaslane on õppekogunemisel.
Enimloetud
2
Firma omanik: mulle meeldib siin
4
Talu toetanud E-Piim avas uue tehase
Viimased uudised
Aqva spaahotelli omaniku kohtuasi
Hetkel kuum
![Paevälja talu kolm põlvkonda uue farmihoone avamisel. Vasakult Teele Eskor, Priit Eskor ja Tiit Eskor.](https://static-img.aripaev.ee/?type=preview&uuid=444a2b0a-3ec5-50ef-9fca-6cc5eb602cce&width=3840&q=70)
Talu toetanud E-Piim avas uue tehase
Tagasi Lääne-Virumaa Uudised esilehele